АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі 
та сільського господарства України “Про затвердження Технічного регламенту назв текстильних волокон і відповідного етикетування та маркування вмісту складників сировинного складу текстильних виробів”

I. Визначення проблеми
На сьогодні в Україні чинним є Технічний регламент щодо назв текстильних волокон і маркування текстильних виробів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2009 № 13
(далі – Технічний регламент), розроблений на основі Директиви Європейського Парламенту і Ради ЄС 96/74/ЄС від 16 грудня 1996 р. про назви і правила маркування текстильних матеріалів (далі – Директива 96/74/ЄС). 
Зазначеним Технічним регламентом встановлено основні вимоги до назв текстильних волокон і маркування текстильних виробів.
Директиву 96/74/ЄС скасовано Директивою 2008/121/ЄС Європейського Парламенту та Ради від 14 січня 2009 р. про текстильні назви.
У Європейському Союзі діє Регламент (ЄC) 1007/2011 Європейського Парламенту та Ради від 27 вересня 2011 р. про назви текстильних волокон 
та відповідне етикетування та маркування волокнистого складу текстильних виробів та скасування Директиви Ради 73/44/ЄЕС та Директив 96/73/ЄC 
і 2008/121/ЄС Європейського Парламенту та Ради (далі – Регламент (ЄC) 1007/2011).
Відповідно до пункту 5 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону України “Про технічні регламенти та оцінку відповідності” 
(далі – Закон) центральні органи виконавчої влади, на які покладаються функції технічного регулювання у визначених сферах діяльності, протягом п’яти років з дня набрання чинності цим Законом повинні переглянути розроблені та/або прийняті ними технічні регламенти та процедури оцінки відповідності на предмет їх відповідності вимогам цього Закону з метою визначення потреби у внесенні змін до них або визнанні їх такими, що втратили чинність, у порядку, встановленому частиною п'ятою статті 20 цього Закону.
Частиною четвертою статті 20 Закону встановлено, що технічні регламенти та процедури оцінки відповідності підлягають перегляду, зокрема в разі внесення змін до документів, на основі яких згідно з частиною третьою 
статті 9 (розроблення технічних регламентів на основі актів законодавства ЄС) та частиною другою статті 14 (процедури оцінки відповідності, застосування яких передбачене технічними регламентами, розроблених на основі актів законодавства ЄС) цього Закону були розроблені такі технічні регламенти 
і процедури оцінки відповідності, визнання цих документів такими, що втратили чинність, чи їх скасування.
Планом розроблення технічних регламентів на 2019 рік, затвердженим наказом Мінекономіки від 05.03.2019 № 347, було заплановано перегляд 
у 2019 році Технічного регламенту.
За результатами перегляду було визначено, що Технічний регламент містить посилання на нормативно-правові акти, які вже втратили чинність, та суперечать нормам Закону. 
Частиною другою статті 8 Закону надано повноваження відповідним центральним органам виконавчої влади, на які покладаються функції технічного регулювання у визначених сферах діяльності затверджувати технічні регламенти, якщо їх не затверджено законами або постановами Кабінету Міністрів України.
Виходячи із норм Закону актами Кабінету Міністрів України затверджуються технічні регламенти, якими передбачене застосування процедур оцінки відповідності.
З метою приведення Технічного регламенту у відповідність до Регламенту (ЄC) 1007/2011 та Закону, наразі виникла необхідність розроблення проекту наказу Мінекономіки “Про затвердження Технічного регламенту назв текстильних волокон і відповідного етикетування та маркування вмісту складників сировинного складу текстильних виробів” 
(далі – проект наказу).
Крім того, забезпечення маркування назв текстильних волокон і відповідного етикетування та маркування вмісту складників сировинного складу текстильних виробів задовольнить потреби споживачів в частині необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про текстильні вироби.
Перш за все, більшість споживачів цікавить походження матеріалу та його властивості. За походженням текстиль розподіляється на вироби натурального, хімічного та синтетичного походження. Натуральні вироби містять натуральні волокна рослинного чи тваринного походження. Хімічні, синтетичні волокна – гідрофобні. Вони не шкідливі для людини, але й не забезпечують комфорт при носінні одягу з них. Використання цих тканин недопустимо для виготовлення дитячого одягу та одягу, який безпосередньо контактує зі шкірою.
Для визначення складу тканини споживачу допоможе назва текстильних волокон, що використовуються для маркування текстильних виробів.
Сировина натурального, штучного та синтетичного походження, хімічні сполуки і хімічні композиції, які застосовуються у виробництві продукції, повинні бути безпечними для здоров’я людини.
Достовірна інформація на етикетці щодо текстильних виробів та їх сировинного складу мінімізує ризик для здоров'я людини.
Відповідно до частини першої статті 46 Закону контроль відповідності продукції вимогам технічних регламентів здійснюється, шляхом державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції.
Згідно з Переліком видів продукції, щодо яких органи державного ринкового нагляду здійснюють державний ринковий нагляд, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2016 № 1069, Держпродспоживслужба є органом державного ринкового нагляду у сфері текстильних виробів.
Держпродспоживслужба листом від 09.08.20197 № Вих-Д-15.1/12896-19 надала Мінекономіки наявну інформацію щодо результатів заходів державного ринкового нагляду за 2018 рік, а саме відповідності продукції вимогам Технічного регламенту: кількість одиниць продукції щодо якої виявлені порушення вимогам Технічного регламенту – 187,  кількість прийнятих рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів – 221.
Ураховуючи зазначене, проблема, яку передбачається розв’язати шляхом державного регулювання, полягає у встановленні в Україні однакових вимог до інформації споживачам із вимогами, які діють в ЄС, що надасть можливіть споживачам обирати безпечні та якісні текстильні вироби.
Основні групи, на які проблема справляє вплив:
Групи	Так	Ні	
Громадяни	Так	_	
Держава	Так 	_	
Суб’єкти господарювання, у тому числі суб’єкти малого підприємництва	Так	_	

Проблема не може бути розв’язана за допомогою ринкових механізмів, оскільки це не буде відповідати вимогам чинного законодавства України.
Проблема не може бути розв’язана шляхом внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 14.01.2009 № 13, якою на сьогодні затверджено чинний Технічний регламент, оскільки, виходячи із норм Закону, актами Кабінету Міністрів України затверджуються ті технічні регламенти, якими передбачене застосування процедур оцінки відповідності.  
Проблема не може бути розв’язана за допомогою чинного регуляторного акта, оскільки Технічний регламент потребує приведення у відповідність із законодавством України, зокрема Законом.

II. Цілі державного регулювання
Цілями державного регулювання є необхідність адаптації нормативно правових актів України до законодавства Європейського Союзу та запровадження у сфері технічного регулювання технічного регламенту, який забезпечить формування спільного ринку України та ЄС у сфері легкої промисловості, в частині назв текстильних волокон і відповідного етикетування та маркування вмісту складників сировинного складу текстильних виробів.
Згідно з статтею 9 Закону, цілями прийняття технічних регламентів є захист життя та здоров’я людей, тварин і рослин, охорона довкілля та природних ресурсів, забезпечення енергоефективності, захист майна, забезпечення національної безпеки та запобігання підприємницькій практиці, що вводить споживача (користувача) в оману. 
Основними цілями прийняття проекту регуляторного акта є: 
усунення технічних бар’єрів у взаємній торгівлі продукцією легкої промисловості між Україною та ЄС, зокрема текстильними виробами.
встановлення єдиних методів випробувань, які стосуються визначення сировинного складу текстильних виробів шляхом кількісного аналізу двокомпонентних та трикомпонентних сумішей текстильних волокон;
встановлення правил щодо використання назв текстильних волокон і відповідного етикетування та маркування вмісту складників сировинного складу текстильних виробів, правил щодо етикетування або маркування текстильних виробів, які містять нетекстильні частини тваринного походження;
запобігання підприємницькій практиці, що вводить споживача в оману.
Цей проект регуляторного акта має сприяти в цілому розв’язанню проблеми, зазначеної в попередньому розділі аналізу регуляторного впливу.
III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1. Визначення альтернативних способів
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1	Збереження чинного регулювання	
Альтернатива 2	Прийняття наказу	
2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1. 
Збереження чинного регулювання	Вигоди відсутні, оскільки дана ситуація призведе до невідповідності вимог діючого Технічного регламенту чинному законодавству України, зокрема Закону.
Не забезпечить споживачів достовірною інформацією.	Не виконання зобов’язань, взятих на себе Україною, в рамках Угоди про асоціацію.	
Альтернатива 2.
Прийняття проекту наказу

	Високі.
Забезпечення приведення Технічного регламенту у відповідність до законодавства України, зокрема Закону, при цьому, визнавши такою, що втратила чинність, постанову Кабінету Міністрів України від 14.01.2009 № 13, якою на сьогодні затверджено діючий Технічний регламент.
Забезпечення приведення національного законодавства у відповідність із нормами законодавства ЄС, що у свою чергу сприятиме усуненню технічних бар’єрів у взаємній торгівлі продукцією легкої промисловості між Україною та ЄС, зокрема текстильними виробами.	Впровадження вимог регуляторного акта державними органами не потребує додаткових витрат з бюджету, оскільки здійснюватиметься в межах повноважень відповідних органів та діючого законодавства.
Методи випробувань, які стосуються визначення сировинного складу текстильних виробів шляхом кількісного аналізу двокомпонентних та трикомпонентних сумішей текстильних волокон, що визначені в проекті Технічного регламенту, ідентичні методам, які визначені в чинних національних стандартах України та наразі застосовуються  суб’єктами господарювання. 	
Оцінка впливу на сферу інтересів громадян
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1. 
Збереження чинного регулювання	Відсутні.

	Відсутні.
	
Альтернатива 2.
Прийняття проекту наказу	Високі.
Покращення функціонування внутрішнього ринку та надання достовірної інформації споживачам,
(захист інтересів громадян шляхом отримання якісної та безпечної продукції).
Можливість свідомого вибору якісної та безпечної продукції.	Впровадження вимог регуляторного акта додаткових витрат не потребує.	
Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Показник	Великі	Середні	Малі 
	Мікро	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання (код 13 згідно з КВЕД ДК 009:2010 "текстильне виробництво"), одиниць*	_	65	178	2530	2773	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	_	2,3%	6,4%	91,2%	100%	

*Інформація щодо кількості суб’єктів господарювання в Україні надана Державною службою статистики України (лист від 20.11.2019 № 04.1-07/105-19).

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1. 
Збереження чинного регулювання	Відсутні	Відсутні	
Альтернатива 2.
Прийняття проекту наказу	Високі.
З прийняттям проекту наказу буде забезпечено приведення Технічного регламенту у повну відповідність із законодавством України. 
Крім того, адаптація українського законодавства до законодавства ЄС у зазначеній сфері забезпечить усунення технічних бар’єрів у взаємній торгівлі продукцією легкої промисловості між Україною та ЄС, зокрема текстильними виробами.	Відсутні	

Сумарні витрати за альтернативами	Сума витрат, гривень	
Альтернатива 1. 
Збереження чинного регулювання 
Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва  згідно з додатком 2 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта (рядок 11 таблиці "Витрати на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта")	Відсутні.
	
Альтернатива 2. 
Прийняття проекту наказу
Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва  згідно з додатком 2 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта (рядок 11 таблиці "Витрати на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта")	Впровадження вимог регуляторного акта додаткових витрат не потребує.	
IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного
способу досягнення цілей
Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності 
(за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1. 
Збереження чинного регулювання 	1	Збереження чинного регулювання не дає змоги досягнути поставлених цілей державного регулювання. Проблема продовжує існувати.	
Альтернатива 2.
Прийняття проекту наказу	4	Гармонізація й максимальне наближення Технічного регламенту  назв текстильних волокон і відповідного етикетування та маркування вмісту складників сировинного складу текстильних виробів, до структури та послідовності викладу положень з відповідними нормами Регламенту (ЄC) 1007/2011, а також приведено його положення у відповідність до Закону.
Забезпечення маркування назв текстильних волокон і відповідного етикетування та маркування вмісту складників сировинного складу текстильних виробів задовольнить потреби споживачів в частині необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про текстильні вироби.	

Рейтинг результативності	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1. 
Збереження чинного регулювання 
	У разі залишення існуючої на даний час ситуації будуть відсутні умови для безумовної адаптації українського законодавства до законодавства ЄС у сфері технічного регулювання, зокрема текстильними виробами, безперешкодного виготовлення та ввезення на територію України відповідної продукції та конкуренції вітчизняного виробника на європейському та світовому ринках.
Тому, виходячи з інтересів держави, споживачів та суб’єктів господарювання, можна дійти висновку, що від такої альтернативи необхідно відмовитися, оскільки окреслена у першому розділі аналізу регуляторного впливу проблема потребує засобів, які б забезпечили її ефективне вирішення.	Збереження чинного регулювання не забезпечує виконання зобов’язань, взятих на себе Україною, в рамках Угоди про асоціацію.

	Обрання зазначеної альтернативи призведе до невідповідності вимог чинного законодавства України та невиконання зобов’язань, взятих на себе Україною, в рамках Угоди про асоціацію.

 	
	При збереженні чинного регулювання вигоди для громадян та суб’єктів господарювання відсутні.	При збереженні чинного регулювання витрати для громадян та суб’єктів відсутні.		
Альтернатива 2.
Прийняття проекту наказу	Високі. 
Для держави впровадження вимог регуляторного акта 
забезпечить приведення Технічного регламенту у відповідність до законодавства України, зокрема Закону, при цьому, визнавши такою, що втратила чинність, постанову Кабінету Міністрів України від 14.01.2009 № 13, якою на сьогодні затверджено діючий Технічний регламент.
Забезпечення приведення національного законодавства у відповідність із нормами законодавства ЄС, що у свою чергу сприятиме усуненню технічних бар’єрів у взаємній торгівлі продукцією легкої промисловості між Україною та ЄС, зокрема текстильними виробами.	Впровадження вимог регуляторного акта державними органами не потребує додаткових витрат з бюджету, оскільки здійснюватиметься в межах повноважень відповідних органів та діючого законодавства.

	Є найбільш оптимальною серед запропонованих альтернатив, оскільки дає змогу повністю досягнути поставлених цілей державного регулювання.
Обрання зазначеної альтернативи надасть можливість реалізувати проект наказу в частині
приведення Технічного регламенту у відповідність до Регламенту (ЄC) 1007/2011 та законодавства України.
Обрання зазначеної альтернативи надасть
можливість споживачам   отримувати достовірну інформації стосовно складників сировинного  складу текстильних виробів, а значить купувати якісну та безпечну продукцію.

	Для громадян впровадження вимог регуляторного акта 
передбачає покращення функціонування внутрішнього ринку та надання достовірної інформації споживачам,
(захист інтересів громадян шляхом отримання якісної та безпечної продукції).
Можливість свідомого вибору якісної та безпечної продукції.	Для громадян впровадження вимог регуляторного акта додаткових витрат не потребує.
		
	Для суб’єктів господарювання впровадження вимог регуляторного акта забезпечить приведення Технічного регламенту у повну відповідність із законодавством України. 
Крім того, адаптація українського законодавства до законодавства ЄС у зазначеній сфері забезпечить усунення технічних бар’єрів у взаємній торгівлі продукцією легкої промисловості між Україною та ЄС, зокрема текстильними виробами.
	Для суб’єктів господарювання впровадження вимог регуляторного акта додаткових витрат не потребує.		

Рейтинг 	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 1. 
Збереження чинного регулювання 

	У разі збереження чинного регулювання будуть відсутні умови для безумовної адаптації українського законодавства до законодавства ЄС у сфері технічного регулювання, зокрема текстильними виробами, безперешкодного виготовлення та ввезення на територію України відповідної продукції та конкуренції вітчизняного виробника на європейському та світовому ринках.
Тому, виходячи з інтересів держави, споживачів та суб’єктів господарювання, можна дійти висновку, що від такої альтернативи необхідно відмовитися, оскільки окреслена у першому розділі аналізу регуляторного впливу проблема потребує засобів, які б забезпечили її ефективне вирішення.	

Х

	
Альтернатива 2.
Прийняття проекту наказу	Прийняття проекту наказу шляхом гармонізації зазначеного Технічного регламенту з Регламентом (ЄC) 1007/2011 є найбільш обґрунтованим та ефективним способом досягнення поставлених цілей щодо безумовної адаптації українського законодавства до законодавства ЄС у зазначеній сфері, що забезпечить потреби виготовлення та ввезення  на територію України текстильних виробів, крім того, забезпечить приведення Технічного регламенту у відповідність до законодавства України, зокрема Закону.
Крім того, методи випробувань, які стосуються визначення сировинного складу текстильних виробів шляхом кількісного аналізу двокомпонентних та трикомпонентних сумішей текстильних волокон, що визначені в проекті Технічного регламенту, ідентичні методам, які визначені в чинних національних стандартах України та наразі застосовуються суб’єктами, будуть сформовані в одному нормативно-правовому акті.	Х	
Альтернативи прийняття проекту наказу Мінекономіки 
“Про затвердження Технічного регламенту назв текстильних волокон і відповідного етикетування та маркування вмісту складників сировинного складу текстильних виробів” немає.
V. Механізми та заходи, які забезпечать розв'язання визначеної проблеми
Механізмом, який забезпечить розв’язання визначеної проблеми, є прийняття регуляторного акта, яким пропонується затвердити Технічний регламент назв текстильних волокон і відповідного етикетування та маркування вмісту складників сировинного складу текстильних виробів максимально приведений у відповідність із положеннями Регламенту(ЄC) 1007/2011.
Проектом Технічного регламенту визначено правила: 
щодо використання назв текстильних волокон і відповідного етикетування та маркування вмісту складників сировинного складу текстильних виробів;
щодо етикетування або маркування текстильних виробів, які містять нетекстильні частини тваринного походження;
які стосуються визначення вмісту складників сировинного складу текстильних виробів шляхом кількісного аналізу двокомпонентних та трикомпонентних сумішей текстильних волокон.
Для досягнення цієї цілі проектом наказу передбачається:
затвердити новий Технічний регламент;
визначити строк набрання ним чинності, а саме одночасно із втратою чинності постанови Кабінету Міністрів України від 14.01.2009 № 13 
“Про затвердження Технічний регламент щодо назв текстильних волокон 
і маркування текстильних виробів”.
Заходи, що пропонуються для розв’язання проблеми:
погодити проект наказу із ДРС;
з метою проведення консультацій із заінтересованими сторонами проект наказу надіслати на погодження до Спільного представницького органу репрезентативних всеукраїнських об’єднань профспілок на національному рівні, Спільному представницькому органу сторони роботодавців на національному рівні, Конфедерації роботодавців України.
забезпечити інформування громадськості щодо вимог регуляторного акта шляхом його оприлюднення на офіційному веб-сайті Міністерства (http://me.gov.ua) відповідно до статті 17 Закону та статті 9 Закону України Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності” (27.11.2019 проект регуляторного акт оприлюднений на сайті в розділі “Обговорення проектів документів”, наразі зауважень та пропозицій не надходило);
забезпечити інформування суб’єктів господарювання, на сферу дії яких поширюватиметься регуляторний акт, про вимоги регуляторного акта шляхом розміщення його на базі Комунікативної платформи з питань технічного регулювання за посиланням https://techreg.in.ua/.
забезпечити інформування членів Світової організації торгівлі (СОТ)  про вимоги регуляторного акта шляхом його оприлюднення (нотифікації) на офіційному сайті СОТ – https://www.wto.org (G/TBT/N/UKR/157).
Реалізація положень проекту наказу забезпечить вирішення визначених проблем та сприятиме розвитку галузі текстильної промисловості.
Дії суб’єктів господарювання – ознайомитися з регуляторним актом та дотримуватися його вимог. 
VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати 
або виконувати ці вимоги
Впровадження положень проекту постанови забезпечить приведення національного законодавства у відповідність із нормами законодавства Європейського Союзу та законодавством України, що у свою чергу сприятиме:
покращення функціонування внутрішнього ринку та надання достовірної інформації споживачам в частині маркування текстильних виробів;
усуненню технічних бар’єрів в торгівлі.
Розрахунок витрат на виконання вимог регуляторного акта для органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування не здійснюється, оскільки не потребує додаткових матеріальних, фінансових ресурсів центральних органів виконавчої влади.
Розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва (Тест малого підприємництва) не здійснювався, оскільки прийняття нового Технічного регламенту не передбачатиме додаткових витрат для суб’єктів господарювання на запровадження державного регулювання.
VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії цього регуляторного акта відповідно до європейських норм не обмежується, маркування назв текстильних виробів, визначення сировинного складу та перевірка відповідності сировинного складу текстильних виробів мають постійний характер.
Строк набрання чинності регуляторного акта − одночасно із втратою чинності постанови Кабінету Міністрів України від 14.01.2009 № 13 
“Про затвердження Технічного регламенту щодо назв текстильних волокон 
і маркування текстильних виробі ”.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Прогнозними значеннями показників результативності проекту наказу, як регуляторного акта є: 
розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних з дією регуляторного акта – не прогнозується;
кількість суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб, на яких поширюватиметься дія регуляторного акта – не обмежується;
розмір коштів і час, що витрачатимуться суб’єктами господарювання, пов’язаними з виконанням вимог регуляторного акта – не прогнозується; 
кількість звернень від суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб, на яких поширюватиметься дія регуляторного акта;
кількість проведених перевірок текстильних виробів вимогам Технічного регламенту за результатами державного ринкового нагляду, а саме: кількість одиниць продукції щодо якої виявлені порушення вимогам Технічного регламенту, кількість прийнятих рішень  про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.
рівень поінформованості суб'єктів господарювання та/або фізичних осіб стосовно основних положень регуляторного акта – достатньо високий. 
З цією метою проект регуляторного акту оприлюднений на офіційному веб-сайті Міністерства (http://me.gov.ua) у розділі “Документи" підрозділі “Обговорення проектів документів” та на базі Комунікативної платформи 
з питань технічного регулювання (за посиланням https://bitly.su/nMnoXW16) для громадського обговорення, а після прийняття акта він буде опублікований 
у засобах масової інформації та розміщений на сайтах Кабінету Міністрів України, Верховної Ради України та в інформаційно-аналітичній системі “Ліга”.
IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта

Мінекономіки буде здійснювати базове, повторне та періодичні відстеження результативності регуляторного акта у строки, встановлені 
статтею 10 Закону України “Про засади державної регуляторної політики 
в сфері господарської діяльності”.
Проведення відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися шляхом збирання статистичних даних відповідно до вищезазначених показників та аналізу звернень заінтересованих осіб щодо необхідності перегляду нормативно-правового акту з метою внесення до нього змін.
Базове відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися через один рік, після набрання чинності цього регуляторного акта шляхом збирання статистичних даних, одержання пропозицій до нього, їх аналізу.
Повторне відстеження результативності регуляторного акта буде здійснено через два роки після набрання чинності. 
Періодичне відстеження здійснюється один раз на три роки після закінчення заходів повторного відстеження.

Міністр розвитку економіки, 
торгівлі та сільського 
господарства України					             Тимофій МИЛОВАНОВ
___   ____________ 2019 р.